![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Smederevska-tvrdjava-fotografija-Vladimira-Gogića_1383154928.jpg)
06 авг СМЕДЕРЕВСКА ТВРЂАВА
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1946/1975)
Изузетан значај (1979)
Историјске околности условиле су да деспот Ђурађ Бранковић, који је на престолу наследио деспота Стефана Лазаревића, уместо Београда, који је 1427. године припао Угарима, започне изградњу новог престоног града. Из стратешких разлога одлучио се да нову престоницу сагради на заравни код ушћа Језаве у Дунав, 10 km узводно од ушћа Велике Мораве.
Градња је започета 1428. године у великој журби и тајности, уз повећане напоре због непостојања каменолома у близини. Природа терена условила је троугаони облик основе Тврђаве. Најпре је изграђен Утврђени двор са пет масивних кула, двојном улазном и мањом помоћном капијом. За административне потребе изграђена је репрезентативна Зграда са двораном уз Дунавски бедем, од које су очувана четири велика камена прозора – бифоре, а за становање Палата на југу и Помоћна зграда уз Језавски бедем. Према копну је са јужне стране изграђен широки водени ров. Радови су окончани 1430. године, о чему поуздано сведочанство представља монументални ктиторски натпис на Крстатој кули.
Друга фаза изградње трајала је од 1430. до 1439. године, када је идеја стварања великог престоног града заокружена. Следећи почетну архитектонску концепцију, дограђен је бедем са 19 масивних кула према рекама и копну, који је штитио простор од 10,5 ha површине.
Мада је Тврђава грађена по највишим стандардима тадашње војне архитектуре, већ током изградње претрпела је извесне измене. Због увођења артиљерије у наоружање изграђен је спољни одбрамбени бедем, са топовским отворима око Утврђеног двора. Међутим, све је то било недовољно и већ од 1439. до 1444. године Турци први пут освајају Смедерево. Недуго потом, нашавши се под великим унутрашњим проблемима и спољним притисцима 1459. године следи други пад Смедерeва, који је представљао и крај средњовековне српске државности.
Тешке историјске околности условиле су убрзани развој Смедерева, које за веома кратко време постало динамичан политички, црквени, културни, трговачки и економски центар, али недуго затим и последња престоница средњовековне Србије.
У оквиру Турског царства Смедерево је имало променљив значај. У почетку је било веома важно за стабилизовање прилика на северним границама и за ширење на запад. Тада су изграђени спољашњи бедеми и три полигоналне топовске куле на угловима и једном према вароши. Након преношења турске офанзиве, на Будимпешту и Беч попут других утврђења у унутрашњости и смедеревско губи на значају.
Делимично је оживело у време аустро-турских ратова крајем XVII и почетком XVIII века, када је током Аустријске власти, дограђен још један, много шири палисадни бедем, који је повезивао и веома удаљене, али стратешки важне положаје у залеђу града.
Током XX века претрпела је велика разарања у два светска рата услед бомбардовања и велике експлозије 5. јуна 1941. године. Након Другог светског рата постаје градски парк.
Посебан значај Смедеревске тврђаве огледа се у изворно очуваној концепцији града, као најмонументалнијег споменика средњовековне војне архитектуре у Србији, што је посебно наглашено опсежним радовима на уређењу, конзервацији и рестаурацији, који са прекидима трају од велике експлозије до најновијих времена.
Локација Смедеревске тврђаве
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Arheoloski-lokalitet-Ostrovo1_1388749899-300x300.jpg)
АРХЕОЛОШКИ ЛОКАЛИТЕТ ОСТРОВО
АРХЕОЛОШКО НАЛАЗИШТЕ (1966) На великој дунавској ади 5 km западно од Великог Градишта и 1,5 km североисточно од данашњег села …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Ornice.JPG_1383139049-300x300.jpg)
АРХЕОЛОШКО НАЛАЗИШТЕ ОРНИЦЕ
АРХЕОЛОШКО НАЛАЗИШТЕ (1968) Налази се на западном ободу села Вранова, уз леву обалу реке Језаве и недалеко од сеоског гробља …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Valjavica-Tomasevica-1-_1388783682-300x300.jpg)
ВАЉАВИЦА У КРАЈУ ЗВАНОМ ЉЕШТАР У АТАРУ СЕЛА БИСТРИЦЕ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1982) У атару села Бистрица, мало изван самог насеља, у крају званом Љештар налази се ваљавица Томашевића. Подигнута …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/1Zgrada-u-Ul.-M_1385139916-300x300.jpg)
ВИЛА КЛЕФИШ (ЗГРАДА У УЛИЦИ МИЛОША ВЕЛИКОГ БР. 79) У ВЕЛИКОЈ ПЛАНИ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1997) Породична вила Тонија Клефиша, немачког индустријалца и једног од оснивача кланичне и месно прерађивачке индустрије у Великој …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/1-Vila-Mitinac_1383160340-1-300x300.jpg)
ВИЛА МИТИНАЦ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (2005) Вила Митинац налази се на Плавинцу, на падини изнад десне обале Дунава, поред пута за Београд. Саградио …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Vodenica-Vojislava-Stefanovica-1_1388753658-300x300.jpg)
ВОДЕНИЦА ВОЈИСЛАВА СТЕФАНОВИЋА У СЕЛУ КУСИЋУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1986) Водeницa Војислава Стефановића налази се на реци Пeк у aтaру сeлa Кусићe звaном Доњe врбe. Сaгрaђeнa je …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Vodenica-Dobrila-Ivkovica-1_1388784098-300x252.jpg)
ВОДЕНИЦА ДОБРИЛА ИВКОВИЋА У СЕЛУ МАЛО ЛАОЛЕ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1988) Водeницa Добрилa Ивковићa нa рeци Млaви у Мaлом Лaолу налази се на самом излазу из села путем …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/1Vodenica-Djordja-Trifunovica-1_1388783920-300x300.jpg)
ВОДЕНИЦА ЂОРЂА ТРИФУНОВИЋА У СЕЛУ МЕЛНИЦА
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1988) На Мелничкој реци, поред пута за Браничку реку, око 800 м од центра села налази се Водeницa …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Vodenica-u-Turiji_1388000380-300x300.jpg)
ВОДЕНИЦА ЂОРЂЕВИЋ ВИТОМИРА У ТУРИЈИ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1992) У крају званом „Деоница“ недалеко од центра села налази се водeницa Ђорђевић Витомира. На овој локацији се …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/dvdsv_1387990924-300x300.jpg)
ВОДЕНИЦА МИРОСЛАВА СТАНИМИРОВИЋА У ЦРЉЕНЦУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1997) У атару села Црљенац, на потезу Селиште, налази се воденица у народу позната као „Јосина воденица“. Подигнута …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/1-Vodenica-Misica_1388000117-300x300.jpg)
ВОДЕНИЦА МИШИЋА У КУЧЕВУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1985) Водeницa Мишића налази се недалеко од центра Кучева и представља једну од ретких воденица које се налазе …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Golubacki-grad-1_1388603687-300x300.jpg)
ГОЛУБАЧКИ ГРАД
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1948) Изузетни значај (1979) На стрмим литицама Ридана, које се готово вертикално спуштају ка Дунаву, почетком XIV века, …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Grob_Vase_Pelagica_1-1_1470130864-300x300.jpg)
ГРОБ И СПОМЕНИК ВАСЕ ПЕЛАГИЋА И ДИМИТРИЈА МАРКОВИЋА
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1970) На Старом гробљу у Пожаревцу налази се гроб Васе Пелагића (1838-1899), српског просветитеља и публицисте, који је …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/1-Grob-i-spomenik-Stanoja-Glavasa-u-Banicini-300x300.jpg)
ГРОБ И СПОМЕНИК СТАНОЈА ГЛАВАША У БАНИЧИНИ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1970) Гроб Стaноja Стaмaтовићa Глaвaшa нaлaзи сe у порти црквe у Бaничини, северно од улаза у храм. Првобитно …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/01-kuca-sa-doksatom-doksat_1386871593-300x300.jpg)
ДВЕ СТАРЕ ЗГРАДЕ У ПОЖАРЕВЦУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1969) У старом делу Пожаревца у Немањиној улици, која представља једну од најстаријих наслеђених комуникација у граду, налазиле …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/PKIC_Bistrica-300x300.jpg)
ДЕО СЕЛА БИСТРИЦА
ПРОСТОРНА, КУЛТУРНО-ИСТОРИЈСКА ЦЕЛИНА (1986) Велики значај (1987) Село Бистрица припада типу збијених сеоских насеља. Налази се поред истоимене реке, на …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Zgrada-Gimnazije-u-S-Palanci-300x300.jpg)
ЗГРАДА ГИМАНЗИЈЕ У СМЕДЕРЕВСКОЈ ПАЛАНЦИ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1983) На месту старе гимназије, подигнута је 1928-1929. године захвањујући добротворним прилозима грађана данашња зграда Гимназије. Овај објекат …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/IMG_3189-300x300.jpg)
ЗГРАДА ГИМНАЗИЈЕ У СМЕДЕРЕВУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1981) Велики добротвор Смедерева Димитрије Дина Манчић (1827-1882) завештао је тестаментом део свога имања са кафаном зв. „Маркићева“ …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Zgrada-Episkopskog-dvora-u-Pozarevcu-1_1386871897-300x300.jpg)
ЗГРАДА ЕПИСКОПСКОГ ДВОРА У ПОЖАРЕВЦУ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1991) Зграда старог Епископског двора подигнута је 1882. године у Црквеној чаршији, чије формирање је започео Кнез Милош …
![](https://spomenicikulture.rs/wp-content/uploads/2020/08/Zgrada-Muzeja-u-S-Palanci-300x300.jpg)
ЗГРАДА МУЗЕЈА У СМЕДЕРЕВСКОЈ ПАЛАНЦИ
СПОМЕНИК КУЛТУРЕ (1982) Недалеко од села Бела Црква, које се у византијским изворима помиње у XI веку, Турци су 1532 …
Sorry, the comment form is closed at this time.